ІНФОГРАФІКА:
Хто має звернутися за субсидією на наступний період?
Як працює державна програма єОселя
Опалювальний сезон у Євросоюзі
Як Україна пройшла найважчий в історії опалювальний сезон
Яка мінімальна температура у приміщеннях у країнах Європи
Роз'яснення, як оплачувати комуналку під час війни
Що робити, якщо вдома холодні батареї
Перелік пільг на ЖКП, що передбачені для учасників бойових дій
Які нормативи використовуються при розрахунку субсидії
Як розраховується житлова субсидія та кому призначається
Скільки років має служити будинок, ліфт чи літак
Тарифна несправедливість
![тарифи](/upload/images/e/d/scan-080423-0002jpg12072012082749_w300.jpg)
Газ українцям вже хочуть продавати за ринковою ціною
Учасники ринку вважають, що тариф на електрику все ще недостатньо високий
Українців чекає подорожчання квартплати
На сьогоднішній день, нинішня система тарифоутворення у сфері теплопостачання, водопостачання та водовідведення, так звана «витрати плюс» зумовлена постановою Кабінету Міністрів №869 «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги», а також Постановами НКРЕ №242-245.
За методикою «витрати плюс» тариф розраховується як сума витрат на окремі статті чи елементи, наприклад, заробітну плату, матеріали, амортизацію, а також певний рівень прибутку. Тобто ця методика не стимулює підприємства зменшувати витрати. Наприклад, якщо витрати підприємства стали більші, то за даною методикою це проблеми споживачів, в першу чергу населення. По суті, діюча методика стимулює підприємства лише нарощувати так звані операційні витрати. Фахівці пояснюють: якщо кожний рік збільшується рівень аварій на 5%, то це закладається у вартість комунальних послуг, і підприємства все більше і більше продовжують ліквідувати аварій. Таким чином, відбувається нарощення витрат.
Читайте також: RAB не завжди означає «рабство»
На думку експертів такий підхід не є справедливим. Тому сьогодні більшість країн світу вже перейшли на іншу методику, більш економічно обґрунтовану. Зокрема, методологія стимулюючого тарифу вже успішно працює в ЄС, країнах Прибалтики, Австралії, Бразилії, Колумбії та багатьох інших країнах. Зараз в світовій практиці використовуються дві моделі стимулюючого регулювання: границя ціни (price cap) та границя доходу (revenue cap). «В моделі «price cap» нацрегулятор встановлює тариф, по якому компанія працює. А «revenue cap» передбачає, що регулятор встановлює дохід, котрий компанія повинна отримати. Зокрема, згідно останнього підходу компанія сама визначає тарифну політику, - роз’яснив «У.К.» директор департаменту стратегічного планування та розвитку Національної комісії, що здійснює регулювання в сфері комунальних услуг Дмитро Арлачов. - Враховуючи значимість ринку комунальних послуг для соціальної сфери, варто використовувати модель «price cap», тобто встановлювати саме тариф, щоб підприємства працювали в чітко регламентованих умовах».
Читайте також: Тарифна гра українських комунальників
Читайте також: Побудинковий тариф по-українськи
Методика «витрати плюс» не дає прозорого механізму, щоб інвестор чи банк бачив, наприклад, протягом наступних 5 років, як проект реалізовується. Тому для реалізації моделі стимулюючого регулювання потрібно спочатку напрацювати інформаційну базу, відновити довіру. «Аби система працювала необхідно чітке дотримання правил гри. Кредитор чи інвестор повинен мати певну гарантію, що деяку суму він буде отримувати для погашення вкладеного капіталу. Важливо аби довіра не була втрачена» – підкреслив Дмитро Арлачов.
Наприклад, у Гельсінкі раз у 5 років оголошується тендер на право управління компанією «Гельсінкіенерго». Відповідно, фіксується тариф, скажімо, на 5 років. При зміні паливно-енергетичних ресурсів автоматично змінюється з яким коефіцієнтом, наприклад 0,9 чи 0,95, сам тариф. І за ці роки, якщо вони щось впровадили в цей проект, що зменшує собівартість, то різниця залишається їм. Вони, звісно, діляться з муніципалітетом у розмірі певного відсотка і податки платять. Але є мотивація, є матеріальна зацікавленість. Зараз же в Україні такої мотивації немає. В новому порядку тарифоутворення вже є інвестиційна складова. Але самого мотивування працівників поки що нема», - підкреслив генеральний директор Міжгалузевої Асоціації «Укртеплокомуненерго» Володимир Дерій.